![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEiFRjli6A5yfYpi-ph4Y9BbhPv-1cF73v3seF8ht1SE0Bvp4YG_TmKclfmujFSg4gDmQq5iROFlBCmZjEA5TbUhpJO-YvaMcVcr1J1Jlnbk1q4pFB08wn0hqWZSw3h7TPiL86NDFwJ5bANB/s320/503238148_90185d988f.jpg)
Suomi on tunnetusti matkapuhelinten luvattu maa, kiitos Nokian. Matkapuhelinmyynti alkoi kasvaa Suomessa ennen muita maita ja suurella osalla suomalaisista on kännykkä, usein vieläpä Nokia. Valitettavasti operaattorit ja palveluntarjoajat eivät ole samaan kelkkaan ehtineet. Erityisesti mobiililaajakaistan suhteen parannettavaa olisi ja rutkasti.
Helsingin Sanomat uutisoi 20.10.2010 Suomen olevan Liikkuvan laajakaistan takapajula. Ciscon rahoittama tutkimus vartasi 72:n maan liikkuvaa laajakaistaa sekä muita laajakaistapalveluita. Suomi sijoittui liikkuvan laajakaistan vertailussa 27., kun taas Ruotsi ja Tanska olivat vertailun kärjessä. Tutkimuksen oli tehnyt Oxfordin yliopiston Saïd Business School.
Helsingin Sanomien mukaan tilanne mobiililaajakaistan suhteen on lähes toivoton. Kiinteän laajakaistan kohdalla tilanne on valoisampi, koska Suomi sijoittui kuudenneksi, mutta laajakaistan levinneisyydessä tilanne oli synkkä: Suomi oli sijalla 25. Suomen Ciscon toimitusjohtaja Esa Korvenmaa oli yllättynyt tilanteesta kun taas viestintäministeri Suvi Lindén kommentoi tulosten johtuvan suurista eroista maaseudun ja kaupunkien laajakaistojen laaduissa. Helsingin Sanomat painotti artikkelissa mobiililaajakaistojen todellista nopeutta verrattuna teoreettiseen maksimiin, jota käytetään mobiililaajakaistojen myynnissä ja markkinoinnissa. Artikkelissa mainittuun myös, etteivät kolmannen polven 3g-tukiasemat ole vielä valmiita vaan rakennus on kesken.
Ciscon sivuilla julkaistu tutkimus kuitenkin käsittelee asiaa hieman eri kantilta. Kun pudotusvalikosta valitsee Suomen, käy ilmi, että Suomi on Top5-maiden joukossa mm. tiedostojen latauksessa palvelimelta mobiiliverkossa, vaikka lopullinen keskiarvo-sijoitus onkin 13. Readiness for App Requirement eli valmius sovellusohjelmien vaatimuksiin nähden on palvelimelta latausten kohdalla 100%, palvelimelle latauksen kohdalla 96% ja latenssin eli viiveen kohdalla 92%. Loppujen lopuksi tulokset eivät ehkä olekaan niin synkkiä kuin miltä vaikuttaa.
Artikkelin alareunassa olevista valmiista taulukoista tosin Suomea saa etsiä kissojen ja koirien kanssa. Top10-listoilla Suomi loistaa poissaolollaan, Top30-listalla Suomi on 13. Taulukoiden valossa Suomi ei sijoitu hyvin, mutta tämä ei liene kenellekään laajakaistaa tai mobiililaajakaistaa käyttäneelle yllätys. Mobiililaajakaista on paitsi hidas, myös nopeuteensa nähden kallis.
Millainen tilanne sitten käytännössä Suomessa on? Kaupungeissa mobiililaajaistan käyttö on kohtalaisen hyvää, vaikkei maksiminopeuksiin koskaan pääsekään, kiitos ruuhkautuneiden tukiasemien. Järkevä ihminen ei Suomessa osta nopeinta mobiililaajakaistaa vaan tyytyy hitaimpaan ja halvimpaan, nopeus kun ei mobiilipuolella tunnu muuttuvan liittymän mukaan juurikaan. Laajakaistatilanne kaupungissa on kohtalainen, joskaan kaistat eivät riitä esimerkiksi toimistojen käyttöön. Tämä on harmillista erityisesti kaupunkien keskustoissa, joissa linjoja ei yksinkertaisesti saa nopeammaksi eivätkä ne veny useamman työntekijän käyttöön. Tässä mielessä Suomi on melkoinen takapajula - kaupungissa kun pitäisi pystyä tekemään töitä!
Pahin tilanne on kuitenkin maaseudulla. Jo muutaman kymmenen kilometrin päässä isommista kaupungeista kuten Tampere, Turku tai Jyväskylä, ei laajakaistaa ole mahdollista saada muuta kuin mobiilina. Kaukana tukiasemista, mäkisessä maastossa on sattuman kauppaa se, toimiiko 3g vai vain 2g. Käytännössä esimerkiksi sähköpostien lukeminen yhteydellä, joka vaihtelee 3g:n ja 2g:n väliltä on vähintään raivostuttavaa ja toisinaan jopa mahdotonta. Tällaiselle yhteydellä töiden tekeminen maaseudulla ei ole missään mielessä kannattavaa, vaikkei työskentelisikään IT-alalla.
Mitä sitten pitäisi tehdä? Mielestäni mobiililaajakaistan valmiuksia toimia nopeammin pitäisi parantaa pikaisesti, jolloin myös haja-asutusalueille saataisiin toimiva ja tarpeeksi nopea verkko. Suurimmalle osalle käyttäjistä esimerkiksi yhden megan nopeudella toimiva mobiililaajakaista riittäisi, mutta yksikään palveluntarjoaja ei valitettavasti käytännössä pysty tätä tarjoamaan, teoreettisesta maksimista huolimatta. Mikäli kuuluvuus on nollaluokkaa, ei 3g:n nopeudesta ole ihan hirveästi hyötyä puhelimen tai tietokoneen nettitikun käyttäessä 2g:tä. Suomi sanoo olevansa mobiiliteknologian kärkimaita. Nyt on aika näyttää, että näin myös on!
Ei kommentteja:
Lähetä kommentti